str. 170
Následný motiv vzniká pod vlivem prvého, t. j. složitou reakcí, praeí myslitelskou. Jí stojíme v třetím období psychologického průběhu, skladebného.
V něm vtěsnávají se způsoby myšlení do průběhu než dojde k vůli zpívat.
Způsoby myšlení jsou několikeré:
a) »Rozlišuji« (značka a2) a vznikne druhá jiná »časovka.
![](../nahledy/0087-0173-1.jpg)
b) »Vybírám« (b2) nějaký prvek a užité sčasovky a usta-luji jej urputně, neodbytně.
![](../nahledy/0087-0173-2.jpg)
z půlenýeh čtvrtí z předcházející sčasovky se vybírá A.
e) »Opět poznávám« (1=ia2); utkvívám na téže sěasovee, poznávám stejnost poslední s prvou, následné s prvou.
Jasným příkladem je píseň 2a ve skupině 97. Po čtyřikrát opakuje se sěasovka
![](../nahledy/0087-0173-3.jpg)
se zakončením t. zv. »zlatého seku«.
V architektonickém uspořádání písně
![](../nahledy/0087-0173-4.jpg)
vznikne
stejnost třetí části s první, ale s ní i to uspokojení, »ta radost«, s kterou opět poznává se v konci písně její počátek.
![](../nahledy/0087-0173-5.jpg)
Lidový skladatel umí tím způsobem tak »zručně« myslit, jak oráč pluhem orat, mlatec cepem švihat. Je obecně v lidové písni.
*) Skup. 57, la.
**) Skup. 68, lb »Vyjecbal jech z Opavy«.
|