str. 328
vány lidovými naturalistickými ornamenty: ratolestmi, ptáčaty, růžemi, tulipány, karafiáty, ano často shledáváme na nich i obrazy svatých. Neschází však také příkladův, kde tmavší náplně světlejšími rámy od sebe jsou děleny, což působí ovšem méně klidně. Bohatou výzdobou řezbář-skou i malířskou vynikala almara semilská. Modré rámy pokryty byly karafiáty a v náplních horních umístěny obrazy sv. Kateřiny a sv. Františka. Po-klopka,úzké stranice a římsa zdobeny plastickou řezbou. Celek, ač rokokově přeplněn a místy řezbou přetížen, vynikal svého druhu půvabem a malebností.
Na některých ukázkách z Turnovska dlužno vytknouti pozoruhodnou odchylku v barevném pojednání. Lidový ornament, krajinky neb i obrazy svatých jsou tu olejovou barvou malovány na skříně tvrdé, leštěné. Bledé dřevo javorové a zejména tmavé
![](../nahledy/nv-0336-1.jpg)
Modrá almara semilská.
Reprodukováno, z katalogu odboru výtvarného.
hruškové pod politurou prosvitající tvoří klidnější podklad k živé polychromu lidového ornamentu, nežli barevné podklady modré, zelené, červené na almarách měkkých. Jelikož pak se tu dvojí různorodé prostředky v celek spojují, vřadili bychom nábytek na po-lituru malovaný za přechod mezi nábytkem venkovským a městským.
Oddělení nábytkové Národop. výstavy česko-slovanské obsahovalo více takových příkladů pojednání na almarách i truhlách pocházejících z prvé poloviny tohoto století. Předvádíme jeden z nich. Jest to na př. tmavohnědě leštěná skříň turnovská z roku 1845 se jménem majitelky: "Černyho Marije". Snad to byla almara určená pro nevěstu. Členění skříně prozrazuje vliv empiru. Malovány jsou na almaře jednak obrazy svatých (svatý Josef a P. Maria), jednak květinové festony a krajinky (vyobr. na str. 330).
Truhla byla vlastně předchůdkyní almary a tvořívala od dávných dob do věku XVII. podstatnou a důležitou část zařízení bytu. Nejenom že sloužila za sedadlo, ale byl v ní i ukládán veškerý majetek: peníze, nádobí, ano i prádlo a šaty. Zvláštní úkol přisuzován truhlám nevěstinským, do nichž uschována bývala výbava. Truhly selské bývají po stranách i na víku děleny v pole a malovány podobně jako almary, o nichž jsme pojednání k vůli dotyčným vysvětlivkám
předeslali. Jako zvláštnost poznamenáváme o tru-hlách, že stěny: čelné i postranní bývají často členěny soustruhovanými svislými tyčinkami, jak to
spatřujeme na truhle novobyd-žovské. Rámy její jsou modré, mramorované, náplně světležlu-té, zdobené kyticí, jež z vázy vystupuje a po ploše se rozkládá (obr. na str. 330). Z nábytku drobnějšího, ve venkovské svět-
![](../nahledy/nv-0336-2.jpg)
Skupina kolovratů a kuželů.
Dle fotografie F. Dvořáka.
nici požívaného, zbývá nám uvésti polici (kabřinec); rázovitý příklad viděli jsme v krajinském oddělení
mladoboleslavském (v. str. 256). K závěrku této části řadíme sem ještě vyobr. některých kolovratů a kuželů oddělení nábytkového. Obdivujeme se něžnému jich sestrojení, umělé práci
soustruhované, místy prolamované, a pěkné výzdobě v cínu vykládané.
|