str. 303
všecko, jak by škřípem 46°) vymet, aby nedostál třeba od Kače nejakej výslužky. Ráno Kača chce dať prasati žír461) — hrnec s pécky pryč. Pohlédne na stůí. Ja, ty prasacko462) staré, hukla na Juru, dyťs ně zežhrál prasací žír a kontrabáša's nechał. Tož co dám včil prasati? Já préj daj mu ten kontrabas, šak jednak prasa zime, odhodíí jí Jura. Všeci sa dali smíť.
V téj dosi búříi pěsťú na dveři, préj: Otevřete!
A to je naša Kača, praví Rozuša a běží jí otevříť. No, no, to je jak v téj pěsničce: Bezruký na stroma leze, praví, že on tam vyleze, dometala pekařka Kači, viďaci, že nic nenese.
Tanu, dyť je klučka od čehosi zapízdřená! stonkała463) Kača a sednaci na łavu dała sa jojkať.484) Oh, préj, škoda moji dobrej večeře.
Šak já mu to neodpustím, dyby krupa za groš była,89) štolová!465) sa" Pavel Krmi.
V nedělu po téj šli chlapíci ke Galétkom na besedu. Už tam byli všeci, ?? tam choďúvali, enom Pavel Krňú s Franckem Maděrovým sa zas desi zaverušili.466)
Pavel stál venkú za uhłem, držaci v hrsti škárnicu467) s čérnú masnotú, co vyškrábal doma z mašiny. V téj mete Francek Maděru hore ulicu. Było ho poznať zezdaleky po chode. Ghlápja jak za groš bełka,468) nebyło ho z gate, ale krok jak granatýr. Pavel plásk469) masnotú na klučku a skoval sa za chlévec.
Kroky ztichly. Nájspěš si zapaluje, mysleł si PaveL V téj sa z uličky vystasíl470) strýc Šviráku — nebyło ho čuť471) dupať, dyž býí v papučách.472) Francek ho dočká} a šli spolu. Strýc ponapřeď473j jako starší.
Přídaci do izby, dive sa strýc na dlaň.
A což to tu máte na těch dveřoch? praví, hleďaei, jak by chťét vypáliť dědinu.89) Roztahňaci prsty, převez rukú po stěně.
Nech ťa strela474) veme, Jozefe, dala sa Galétčena do hřešení. Dyť sem v sobotu obličovala.
Ja, to máš tak, cérko, člověk sa neuhledí, prävíl Švírák. Rači daj nejakej hadry. A už sa smíl. Býl rád, že moh dať opłatku za poščávku,475) že si moh z někoho udělať svátek,476) jak dosi z něho.
461 - *?°^ ^kříp — kosinka. Onomatop. — škrípe (skřípá), když se jím smetá.
) žrádlo. 162) prasa, dem. opovrž. prašča prasacko, d. lichot, prasátko. )63) sto-"J« ~ .st(ínati> dem. stonkať, int. stonákať. Ve smyslu býti nemocen se neužívá,
).jojčat, jojkar— naříkati stenem: joj! 165) chystal se. 1?6) Zaverušit sa — za-iln Se' držeti se- Veruša — Veronika. "') kornout. 468) houska (z bílé mouky).
) pleskl. "-) Vystasiť sa — náhle se objeviti 7. poza něčeho. 471) slyšeti. 472) Papuče nosí se v létě po domácku i venku, když je sucho, ? vůli pohodlí: nepálí, tak jako boty a nohy se v nich nepotí — tudíž i zdraví prospěšnější. l73) o malý Kousek napřed. "') střela (ze slov.). 17S) poščať — půjčiti. m) dobrý den.