str. 231
kde obyvatelstvo již jednou 30. listopadu slunci pomohlo a je zachránilo, nebude to činiti po druhé, ať již v zimě neb na jaře. Okolnost tuto také potvrdí rozbor jarního cyklu na Ukrajině, jenž má svůj pevný, zcela jasný a zakončený cíl, logiku a skladbu, do které již nemohou zapadnouti žádné boje.
Magie jarních zpěvů a tanců směřuje ku pomoci rostlinné síle přírody a obrazy a symbolismus, spojené s ní jsou zde již jiné. Kalyta u nás zcela zapadá do zimního cyklu. Jest jeho počátečním článkem a jeví se jako obrana nebo záchrana slunce, dále koleda značí posílení zachráněného slunce a odehnání zlé síly,13) ščedrivka pak značí přání a přislíbení všeho dobra silou zachráněného slunce všem, kdož mu nápomocni byli, konečně vodochřešči znamenají poslední a závěrečné odehnání zlé síly zimy na ledě14) a znamenání vítěznými symboly posíleného slunce. Jestliže obrátíme zrak svůj do Velkoruska, kde zřetelně vládne systém katervní, tu rovněž nenalezneme nikde žádné stopy nejen po kalytě, ale po celém s ním spojeném zimním cyklu, nenajdeme tam tedy ani kuti na Štědrý večer, ani koledy, ani ščedrivky, ba ani vodochřešči. Svátky vánoění se konají v Moskvě pouze v rámcích čistě křesťansko-církevních. Jako příklad uvedeme, že necírkevní „avseň" nemá nic společného s ukrajinskými obyčeji. Okolnost tato dovoluje nám učiniti závěr, že kalyta a boje katervní mlusí a to zcela určitě vzájemně rušiti jedno druhé, neboť cíl mají více méně stejný, kdežto metody různé.
Abych tyto rozdíly metod ještě lépe vysvětlil, upozorním na detaily, a to nejdříve u kalyty. Tato je kulatá, z pšeničné h o těsta, medem namazaná, visí ve světnici na stropním trámu. Útočníci jedou na pometle směrem od pece, a jsou oblečeni do kožichů srstí naruby a snaží se u k o u s n o u t i kalytu.
Obránce brání kalytu slovním dialóge m, za účelem rozesmání protivníka, při jehož smíchu z a č e r ň u j e mu obličej sazemi, a tímto jej symbolicky potírá. V útoku a obrané kalyty účinkují nejen muži, ale hlavně ženy.
Naproti tomu v bojích k a t e r v n í c h vystupují tyto podrobnosti: účastní se jich výhradne muži, a tito zápasí mezi sebou pěst m i, nebo klacky, aneb šavlemi. Začasté při katervách jsou neseny p r a p o-r y se znaky slunce a m ě-s í c e. Oblek bojovníků liší se často tím, že u jedněch jest bílý, u druhých černý. V některých zemích porazený protivník (černý) bývá pak spoután.
Z těchto našich upozornění jest patrno, že všechny podrobnosti, vystupující v prvním á druhém obyčeji, nemají mezi
17*
13) Danylo Ščerbakiviskyj: Storinka z ukra.jiinsfcoi demonologiji, str. 204, ukazuje na víru „cholera pokynula selo Dvirec, no tam spfvajut ko-liadnych piseń".
14) Rány z pušek a stavění kříže z ledu.