str. 325
Cikánka jí vytrhla oči a vyhodila oknem na ulici. Následuje motiv vlastní povídce, jejíž rekyně plakala perle, srv. Bolte-P. I. 110, pozn. II. 278 a d. Pod kročeji této dívky rozkvétají růže a pod., v této rostla tráva a jí se živil kůň stejně jak v po-vídce sbírky Stefanovicovy, č. 18, v. Bolte-P. II, 279.
117 5. 34 z Ghrvatska, okr. Vrgin Most. Rekem je synek carův, zrozený chudou vdovou, u které car přenocoval jako v bosenské versi, Archiv slav. Philol. I. 270. Když již vyrostl, našel list carův, a šel otce hledati. Za sluhu se mu nabídne cikán, jinde jest to „Arap", též bezvousý „Cosa", v balkánských versích. Při studni jest donucen měniti s cikánem šaty i postavení, srv. Bolte-P. IT 284 pozn., III. 18 pozn. Gaster Ruman. Fairy Tales 50, Saulić II. 172, č. 209, Vážný Čakav. nářečí 222, č. 2, Deržavin 83, č. 52. Polívka Súpis II. 291, 295. Domnelý princ posílá reka 1, pro jablko od jezera, každý, kdo by chtěl tam se stromu vzíti jablko, jest na místě mrtev, vycházela z jezera .dračice-aždaha; 2 pro princezku. Dračice z jezera ho poučila: ať vezme s sebou devět kobyl, na 4 ať naloží chleba, na 4 masa, tím ať nakrmí mravence, ryby ą havrany, od nich po pírku a s tím může se vydati pro krasavici." Tak provede práce, které mu otec krasavičin ukládá: I. Rozebrati obilí, 2. dostatí prsten z moře, 3. přinésti vodu živou a mrtvou — tu přinesli havrani. Ale nebyly ty vody mezi symplegadami, než tekly na vysokém vrchu za ohněm, který mu ukázal. Cikán zabil reka na honu. Krasavice ho oživila vodou živou. Nyní vyjevil rek zradu cikánlovu. Srv. Cosquin Contes pop. de Lor-raine I. 32, č. 3. R. Kohler I. 394.
124, 5. 35 z Ghrvatska, okr. Belovar-Križev. Neplodná žena porodila po dlouhých modlitbách — prase. Vyrostl z něho silný kanec, a když mu bylo šest let, vyžádal si svini s šesti prasátky, a odešel do lesa je pást. Tam ho po 10 letech našel hrabě, který v lese zabloudil. Vyvedl ho z lesa, když slíbil, že mu dá svou dceru; podobně jako u Grimmů, č. 108. Ženich zabil obě starší nevěsty, že ho nechtěly umazaného pustiti do postele. Jen nejmladší přijala ho láskyplně, a v noci se jí zjevil jako krasavec, ale poučil ji, že má ještě čekali tři měsíce, že mu bude 17 let, a tu hodí svinskou kůži do ohně, a bude navždy takým, jak ho nyní vidí. Než nevěsta nedodržela, vyzradila vše jeho matce, vzala na její radu kůži z almary, a matka hodila ji do peci; v. Bolte-P. II. 234 (motiv C). Nevěsta nemůže porodili, dokud nepoloží na ni svou pravici. Hledala bez železných střevíců, motiv ten byl nejspíše zapomenut; srv. Polívka, Povídky opav. 40. Jen cestovní hůl vzala, ale ani ta nebyla na rozdíl od zachovalejších versí železná. Přišla k matce měsícově, sluncově a k matce devíti Jugovičů — větrů. Dostala zlaté vřeteno a zlatou přeslici. Nejmladší Jugovič věděl, kde sídlí zmizelý muž, a g 2 bratry donesli nevěstu na křídlech k němu. Následuje motiv E. Bolte-P. II. 234.