str. 312
i vzrůst a úbytek obyvatelstva má již podstatně jiný průběh nežli obcí přímo závislých na dolování v mirošovském revíru.20) Náhlé stoupání obyvatelstva od r. 1857 souviselo hlavně s rozvojem místních hutí, jenž vyvrcholil činností Stroussbergovou; po pádu tohoto dobrodružného podnikatele r. 1875 nastává stálý úbytek obyvatelstva, značný hned v prvních letech, jak ukazuje soupis roku 1880, pomalý v pozdějších desítiletích.
Proto již Strašíce nepojal jsem v tabulku Mirošovska a mám za to,, že hranici plzeňské oblasti zde na východě lze nejlépe stanovití širokým
![](../nahledy/vest12-0314-1.jpg)
zalesněným pásmem příčným, které od Chlumu záp. od Holoubkova táhne se к jihovýchodu к Vlči a Kamene do nejširší spousty lesů brdských na východ od Padrťských rybníků a obrací se pak к jihozápadu až do skupiny Třemšínské.
Na severozápadě blízko к Rokycanům vesnice Hrádek a Kamenný Újezd také již vymykají se z úplné závislosti na ruchu v mirošovské pánvi; vykazujíť zase v posledním desítiletí značný přírůstek obyvatelstva, kdežto na Mirošovsku vlastním dovršují se teprve zhoubné účinky zániku dolů.
20) Strašíce měly r. 1843: 2282, r. 1850: 2535, r. 1857: 2415, r. 1869: 2894, r. 1880: 2536, r. 1890: 2481, r. 1900: 2351, r. 1910: 2256 obyv.
|